Kyvette

Ved gjennomstråling av løsninger i optiske instrumenter brukes en kyvette som er et kar som brukes som målecelle. For eksempel ved en spektrofotometrisk analyse. Løsningen det ønskes å måles absorbans på, overføres over i kyvetten og den settes videre inn i instrumentet til avlesning. Kyvetter kan være laget av plast, glass eller kvarts. Plast- og glasskyvetter brukes ved avlesning i det synlige spektrum, mens kvartskyvetter brukes ved avlesninger i UV-området. Ved avlesninger med bølgelengder under 380 nm (UV), må det brukes kvarts fordi UV-stålene ikke trenger gjennom glass. Kyvettene kommer også i forskjellig størrelse, dette er viktig å ta hensyn til ved beregninger med Beers lov; A = a * b * c, der b er lysveien (bredden av kyvetten).

En annen type kyvette er flow-kyvetten, som er en sipperenhet som tilhører spektrofotometeret. Sipperen suger inn løsningen som skal analyseres og da slipper man å overføre væsken manuelt. Med en sipperenhet slipper man feilkilder knyttet til berøring og forflytning av kyvettenbeholderen.

Noen kyvetter har to motstående matte og to gjennomsiktige sider for å slippe igjennom det monokromatiske lyset. Mens kyvetter som brukes i fluorescens spektrofotometeri må være gjennomsiktige på alle fire sider. Det er fordi fluorescens måles i en 90° vinkel i forhold til lysveien. Ved fluorescens spekrofotometriske avlesninger er det også viktig å plassere kyvetten samme vei hver gang. Dette gjøres for å utelukke feilkilder som eventulet vil oppstå som følge av riper i kyvetten eller lignede. Det er viktig å ikke ta på de gjennomsiktige sidene av en kyvette, fordi dette vil skape feilkilder ved avlesning.

Det finnes tre forskjellige kyvetter:
 * Glass, brukes ved avlesninger fra 380 til 780 nm (synlig lys)
 * Plast, brukes ved avlesninger fra 380 til 780 nm (synlig lys)
 * Kvarts, brukes ved avlesninger under 380 nm (UV-lys)

Referanser: 1) [] 2) []