praktisk_egnethet

Med praktisk egnethet tenker vi på konsekvensen av å innføre eller endre en analysemetode eller et analyseinstrument i laboratoriet, med hensyn på arbeidsressurser, miljø og kostnad.

Laboratoriene må selv vurdere praktisk egnethet ut fra egne forhold og sette krav til en eventuell ny analyse. Egnetheten til en ny analyse blir derfor en totalvurdering ut fra eventuelle krav som har blitt satt. Hvis noen av kravene som er satt ikke er tilfredsstilt er det ikke noe poeng å gå videre med validering av metoden (se metodevalidering).

I forhold til arbeidsressurser, miljø og kostnad er det mange spørsmål å ta stilling til når er skal vurdere egnetheten til en metode:

Krever analysen ekstra opplæring? Finnes det muligheter for opplæring? Krever instrumentet stor plass? Grad av automasjon? Er elektrisk strøm, avkjøling og røropplegg tilgjengelig for et nytt instrument? Har instrumentet kapasitet til å utføre den beregnede arbeidsmengden? Hva er metoden for kalibrering og hvor ofte må denne gjennomføres? Har en bruk for instrumentet? Er det store krav til reagenser, kan de lagres over lengre tid? Gir analysen tidsbesparing, og hvor lang tid tar det fra prøveinnhenting til svaret foreligger rekvirenten? Er vedlikeholdskravene for mange og krevende i forhold til eksisterende metode? Kan instrumentet analysere flere prøver samtidig? Kreves mye prøvebehandling før analysering? Er det spesielle krav til prøvematerialet med tanke på mengde, lagring og prøvetakingsmetode? Eksisterer referanseområde på metoden, og hvordan er dette laget? Finnes det metodeprinsipp med originale referanser? Hvordan utføres kvalitetskontroller?
 * Arbeidsressurser:**

Dannes det mye avfall fra denne analysen? Er reagensene helseskadelige? Må avfallet spesialbehandles?
 * Miljø:**

Hva er kostnaden ved å anskaffe eventuelt nytt instrument med brukermanualer og prosedyrehefter? Trenger den nye analysen opplæring av personale? Trenger man spesiell opplæring i HMS? Koster det mye å holde analysen gående? Hvor mye koster hver prøve med tanke på reagenser, kalibratorer, kontrollprøver og arbeidstid? Hva er kostnadene ved vedlikehold? Er avfallshåndteringen kostbar? Er det mulighet for å spare penger på mindre analysetid i forhold til eksisterende metode?
 * Kostnad:**

Burtis, Ashwood, Bruns: Tietz: Fundamentals of Clinical Chrmistry, sixth edition, //2008 Saunders Elsevier//, s. 202-203.
 * Referanser:**