Kromatogram

Et kromatogram er en grafisk fremstilling av resultater fra en kromatografisk analyse. Denne type analyse vil separere ulike komponenter i en prøve. Separasjonen blir observert av en detektor, og de ulike komponentene registreres som topper i et kromatogram. Toppene kan brukes til å identifisere komponentene ved hjelp av retensjonstiden, da hver enkelt komponent har ulik retensjonstid.

Et kromatogram kan i tilegg brukes til beregning av konsentrasjon, platetall, resolusjon, asymetri og platehøyde (HETP) (1).

//Figur 1: kromatogram (2)://

Tolkning av kromatogram:
Det finnes flere ulike måter å tolke et kromatogram på:

**1. Asymetri**
Dersom toppene ikke er symmetriske må asymetrien beregnes. Denne kan lettest beregnes ved å zoome inn på en topp. Dersom beregningen av asymetrien blir under eller lik 2,5 kan den godkjennes.

__Beregning av asymetri:__

For å finne linjen en skal måle asymetrien på tar en topphøyden og ganger med 0,1.

Asymetri = b/a

//Figur 2: Skisse for beregning av asymetri://

2. Resolusjon
Resolusjon er avstanden mellom to nabotopper, eller oppløsningsevnen.

//Figur 3: Resolusjon, avstand mellom to nære topper://

//Figur 4: Beregningsformler for resolusjon://

3. Beregning av konsentrasjon
Beregning av konsentrasjonen av en komponent i en prøve gjøres ved hjelp av kalibratorer. Kalibreringskurver lages ved å plotte konsentrasjonen på x-aksen, og høyden av toppene på y-aksen. Konsentrasjonen kan leses rett av fra kalibreringskurven eller ved beregning. Det er viktig å huske og gange med fortynningen på begge metodene!

Beregn en faktor ut fra kalibreringskurven ved denne beregningsformelen: F = ΔC/Δh

Konsentrasjonsberegning: Cprøve = hprøve x F x fortynning

NB! Hvis det er internstandard med i analysen, må denne tas hensyn til i beregningene.

__Referanser:__

1.Burtis, Ashwood, Burns "Fundamentals of Clinical Chemistry (1996) 4th edition, side 105 2. Randi Utne Holt, //Kromatografi 2.bio,// Med tek 2 (BIO273H) 2010